Které národy chodí nejvíce pěšky. Premianty byste rozhodně netipovali
Při jednom výzkumu zadali vědci skupině lidí se sedavým způsobem života úkol udělat 10 000 rychlejších kroků za den (měřeno na krokoměru). Jejich kondice se zlepšila stejně jako kondice skupiny lidí, kteří chodili na tradiční aerobní cvičení. Je jasné, že „obyčejná“ chůze našemu tělu prospívá. Chodíme dostatečně? A v jakých státech chodí lidé pěšky nejvíce? Asi se budete divit.
Pouhých 30 minut každodenní chůze má pro naše tělo mnoho různých přínosů. Chůze zlepšuje činnost srdce, snižuje riziko chronických onemocnění, pomáhá předcházet bolestem zad, posiluje svaly nohou, pomáhá zvládat stres, snižuje únavu, zvyšuje kreativitu a zlepšuje celkovou fyzickou kondici, uvádí web About.walk15.app.
Celkově výzkumy potvrzují, že 8000 až 10 000 kroků denně (asi 6 až 7 km) vám pomohou nenabírat na váze. A když k tomu přidáte další 2000 kroků navíc (asi 1,5 km), tak dokonce začnete hubnout.
Jeden den v týdnu se jděte projít pro potěšení
Místo abyste courali jen tak v okolí svého bydliště, jděte do zoo, do muzea nebo do nákupního střediska. Můžete to tam projít i dvakrát - nejdřív rychlým tempem a pak pomalu a udělat si čas na prohlížení.
Na začátku procházky choďte rychleji
Pokud chcete během chůze spálit větší množství tuku, začněte procházku svižným tempem. Mnoho chodců čeká s rychlým tempem až na konec chození, považují ho za jakési rozloučení. Ale výzkum publikovaný v časopise European Journal of Applied Physiology zjistil, že chodci spálí víc tuku a cítí se méně unavení, když zařadí rychlé úseky spíš na začátek procházky. Tím si totiž zvýší tep hned zpočátku a po zbytek chůze ho udržují na této vyšší úrovni.
![Obyvatelé Hongkongu chodí nejvíce na světě.](https://www.nespechej.cz/uploads/image-gallery/800x800_shrink_only/993-image-2024-07-19-23-36-39.jpg)
Choďte po nejhezčích místech v okolí
Procházet se po příjemných místech, to je něco úplně jiného! Pokud budete kroužit stále po stejných ulicích, otráví vás to. Udělejte to, co dělá jeden z odborníků na cvičení: nasedněte do auta a dojeďte do jiné čtvrti. A vyberte si nějakou hezkou. Když vědci z univerzity ve Wollongongu v australském Novém Jižním Walesu zkoumali zvyky chodců, zjistili, že muži, kteří považovali své okolí za hezké, ho procházeli daleko častěji.
Další výzkum ukazuje, že čtvrti s dobře udržovanými chodníky a bezpečnými a osvětlenými zónami podněcují chození víc než čtvrti, které toto nemají. Také se ukazuje, že lidé bydlící ve čtvrti, kde se cítí bezpečně a příjemně, chodí v průměru o 70 minut týdně víc než lidé ve čtvrtích méně přitažlivých.
Choďte všude, nejen do Prčic
Určitě je dobré chodit co nejvíce, tedy i doma, po kanceláři či při nakupování. A pokud můžete, zúčastněte se organizovaného pochodu. Na nejrůznějších místech naší země pořádají mnohé organizace různé pochody. Najděte si takový, který vás zaujme, a přihlaste se na něj.
Ve které zemi se nejvíce chodí pěšky?
Vědci tvrdí, že místo, kde žijete, může mít vliv na vaši fyzickou aktivitu. Studie zveřejněná v prestižním vědeckém časopise Nature již v roce 2009 ukázala, že obyvatelé Hongkongu ujdou v průměru téměř 7 000 kroků denně.
Studie vědců ze Standfordovy univerzity zveřejněná na prestižním vědeckém webu Statista.com z roku 2017 ukázala, že lidé ujdou v průměru 4 961 kroků denně, což je mnohem méně, než je výše uvedené doporučené množství. Nejaktivnější jsou lidé v Hongkongu, jedné z nejhustěji osídlených zemí světa, se chodí nejvíce pěšky – místní zde ujdou 6 880 kroků denně. Naopak nejméně aktivní jsou v Indonésii, kde ujdou v průměru pouhých 3 513 kroků. V Číně ujdou lidé v průměru 6 189 kroků denně, zatímco v Japonsku je to 6 019 kroků. Američané jsou méně aktivní a s průměrem 4 774 kroků denně se pohybují uprostřed žebříčku.
Evropané chodí víc
Nepřekvapivě bylo zjištěno, že obyvatelé většiny evropských hlavních měst mají vyšší průměrný denní počet kroků než z amerických měst. Vede Madrid se 7 170 kroky, následuje Londýn s 6 723 kroky a Berlín s 6 681 kroky.
Ačkoli není jasné, proč různé země vykazují různou úroveň fyzické aktivity, podle vědců to může být ovlivněno klimatem, infrastrukturou, indexem kvality života a zdravotním profilem země.